Wide-field Infrared Survey Explorer
WISE | ||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||
![]() | ||||||||||||||
Jiné názvy | WISE, Explorer 92, MIDEX 5, NEOWISE | |||||||||||||
COSPAR | 2009-071A | |||||||||||||
Katalogové číslo | 36 119 | |||||||||||||
Start | 14. prosince 2009 | |||||||||||||
Kosmodrom | Vandenberg AFB | |||||||||||||
Nosná raketa | Delta II | |||||||||||||
Typ oběžné dráhy | Polární dráha synchronní se sluncem | |||||||||||||
Trvání mise | 14 let a 248 dní plán: 10 měsíců | |||||||||||||
Provozovatel | NASA | |||||||||||||
Výrobce | Ball Aerospace Lockheed Martin | |||||||||||||
Druh | kosmický teleskop | |||||||||||||
Program | Explorer | |||||||||||||
Hmotnost | 750 kg | |||||||||||||
Délka | 1,73 m | |||||||||||||
Šířka | 2 m | |||||||||||||
Výška | 2,85 m | |||||||||||||
Parametry dráhy | ||||||||||||||
Doba oběhu | 95 min | |||||||||||||
| ||||||||||||||
Teleskop | ||||||||||||||
Průměr | 0,4 metru | |||||||||||||
Vlnová délka | 3—25 μm | |||||||||||||
Přístroje | ||||||||||||||
Nese přístroje | infračervený dalekohled | |||||||||||||
Oficiální web | http://wise.ssl.berkeley.edu/ | |||||||||||||
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Wide-field Infrared Survey Explorer (WISE) by infračervený kosmický teleskop provozovaný americkým Úřadem pro letectví a kosmonautiku. Mise WISE odstartovala ze základny Vandenberg 14. prosince 2009 ve 14:09 UTC. Na oběžnou dráhu byla družice dopravena nosnou raketou Delta II model 7320-10. Jejím úkolem bylo pořizovat po dobu šesti měsíců snímky celé oblohy ve spektru vlnových délek od 3 do 25 μm. Teleskop sondy WISE je přibližně tisíckrát citlivější než předchozí teleskopy pro pozorování oblohy, jakými byly IRAS, AKARI a COBE. Po dobu trvání mise bude pořízeno přibližně 1,5 milionu snímků. Pozorovány budou objekty sluneční soustavy jako jsou asteroidy, objekty naší galaxie jako jsou chladné tmavé hvězdy zvané hnědí trpaslíci a vzdálené galaxie.
Popis
[editovat | editovat zdroj]Sonda byla postavena společností Ball Aerospace a je postavena na architektuře Ball Aerospace RS-300 ověřené při misi technologického demonstrátoru Orbital Express. Těleso bylo na oběžné dráze stabilizováno ve třech osách. Dodávku elektrické energie zajišťovaly solární panely, připevněné k trupu. Komunikaci s řídícím střediskem zajišťovala vysoko—zisková anténa, pracující v pásmu Ku. Data byla přenášena pomocí sítě geostacionárních komunikačních družic Tracking and Data Relay Satellite System. Chlazení teleskopu bylo navrženo a postaveno společností Lockheed Martin a provedeno pomocí nádoby zvané cryostat, naplněné vodíkem v pevném skupenství. Teplota byla udržována na 15 kelvinech.
Vědecké úkoly
[editovat | editovat zdroj]Sonda WISE sledovala oblohu ve čtyřech vlnových délkách infračervené části elektromagnetického spektra. Detektory měly mez citlivosti 120, 160, 650, a 2600 µJy pro vlnové délky 3,3, 4,7, 12, a 23 mikronů.
- Pásmo 1 - 3,4 μm—Snímkování hvězd a galaxií.
- Pásmo 2 - 4,6 μm—Snímání tepelného vyzařování z vnitřních zdrojů tepla, objekty menší než hvězdy, např. hnědí trpaslíci.
- Pásmo 3 - 12 μm—Detekce tepelného vyzařování asteroidů.
- Pásmo 4 - 22 μm—Detekce prachu v oblastech formování nových hvězd (materiál s teplotou 70—100 K).
Primární mise byla naplánována na deset měsíců – první z nich byl určen pro testy palubních systémů, dalších šest měsíců pro samotné snímkování oblohy a zbylé tři pro dodatečná pozorování, dokud nedojde chladicí médium.
NEOWISE
[editovat | editovat zdroj]Koncem roku 2010 začal docházet tekutý vodík pro chlazení detektorů, takže že sonda již nemohla zmírňovat teplo produkované vlastními operacemi, což narušovalo její podrobné infračervené pozorování slabých signálů z hlubokého kosmu. Dvě nejkratší vlnové délky byly použitelné i bez chlazení a pracovaly několik měsíců na projektu NEOWISE (Near-Earth Object WISE) k mapování blízkých objektů v hlavním pásu asteroidů mezi Marsem a Jupiterem. V únoru 2011 NASA sondu hibernovala kvůli úspoře finančních prostředků.
O dva roky později ale agentura zjistila, že sonda je stále schopna pozorovat asteroidy a komety, které se přibližují blízko k Zemi a vysílají silný infračervený signál díky ohřevu energií přicházející ze Slunce. Ve druhé polovině roku 2013 byl proto dalekohled znovu vychlazen (z 73 °C na cca −200 °C) a zkalibrován. Projekt NEOWISE tak pokračoval s předpokládaným koncem životnosti v roce 2020. Teleskop odhalil několik blízkých hnědých trpaslíků, několik stovek Zemi blízkých planetek (z toho několik desítek potenciálně nebezpečných, například 2013 YP139 v Apollonově skupině) a 25 komet (včetně komety pojmenované C/2020 F3 NEOWISE objevené v březnu 2020 a viditelné na severní polokouli v červenci 2020 pouhým okem).[1] Mise celkem zaznamenala více než 3 000 objektů v blízkosti Země, z nichž 215 astronomové dříve neznali.[2]
Konec mise
[editovat | editovat zdroj]Očekávanou životnost sonda překročila o další čtyři roky a její konec urychlil nárůst sluneční aktivity v 25. slunečním cyklu zahájeném v roce 2019. Zvýšený příliv energie ze Slunce rozšířil zemskou atmosféru, což zvýšilo odpor, kterým brzdí kosmická tělesa. NEOWISE, která neměla pohonný systém a nemohla zvýšit svou oběžnou dráhu, tak byl odsouzena k brzkému zániku. Proto NASA 31. července 2024 ukončila vědecký program sondy [3] a inženýři jí 8. srpna 2024 poslali poslední příkaz, kterým jí nařídili definitivně vypnout svůj vysílač[2]
NASA při té příležitosti ocenila, že sonda NEOWISE kromě vlastních objevů pomohla položit základy pro svého nástupce na poli planetární obrany – infračervený vesmírný teleskop NEO Surveyor, který byl cíleně vyvinut pro detekci objektů v blízkosti Země a jehož vypuštění je naplánováno nejdříve na rok 2027.[4]
Očekává se, že sonda shoří na po vstupu do atmosféry koncem roku 2024.[2]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byl použit překlad textu z článku Wide-field Infrared Survey Explorer na anglické Wikipedii.
- ↑ ČESKÁ ASTRONOMICKÁ SPOLEČNOST. 29. vesmírný týden 2020. ČAS [online]. [cit. 2020-07-15]. Dostupné online.
- ↑ a b c WALL, Mike. NASA shuts down NEOWISE asteroid hunter after almost 15 years in space. Space.com [online]. 2024-08-09 [cit. 2024-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ HTTPS://WWW.JPL.NASA.GOV. NASA’s NEOWISE Infrared Heritage Will Live On. NASA Jet Propulsion Laboratory (JPL) [online]. [cit. 2024-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ NASA Mission Concludes After Years of Successful Asteroid Detections - NASA [online]. [cit. 2024-08-10]. Dostupné online. (anglicky)
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Wide-field Infrared Survey Explorer na Wikimedia Commons
- (česky)http://www.kosmo.cz/modules.php?op=modload&name=kosmo&file=index&fil=/s/2009/071A.HTM
- (anglicky)http://wise.ssl.berkeley.edu/documents/FactSheet.2009.9.09_web.pdf
- (anglicky)http://www.nasa.gov/mission_pages/WISE/main/index.html Archivováno 9. 11. 2009 na Wayback Machine.
- (anglicky)space.skyrocket.de/doc_sdat/explorer_wise.htm